Rozmanitost porostů v přírodě i přírodní zahradě si žádá náš respekt
Je dobré si připomenout, že rozmanitost porostů je něco přirozeného, co bychom měli respektovat a ctít. Vyvarujme se proto velkých zásahů.
![Rozmanitost porostů v přírodě i přírodní zahradě si žádá náš respekt](https://www.emaminy.cz/img/magazin/clanky/Rozmanitost-porostu-v-prirode-i-prirodni-zahrade-si-zada-nas-respekt-666601ba18d96.jpg)
Zdroj: pixabay.com
Kořenový systém
Zřejmě jsme si už zvykli z různých forem reklamy, že vše důležité, je všude vidět. Snad proto pro nás neviditelné věci jako bakterie, prvoci nebo kořínky rostlin neexistují.
![](https://www.emaminy.cz/img/upload/img-66660206b2691.png)
Přírodní zahradník musí mít však neustále na paměti, že kořenové systémy všech rostlin na pozemku:
- rozkládají za pomoci mikroorganismů matečnou horninu,
- vytvářejí novou půdu
- rozhodujícím způsobem ovlivňují vodní režim v zahradě.
- Bez nich by tu byla jen skalnatá poušť.
Vrstevnatost porostů
Nejvitálnější a nejtrvalejší porosty na planetě mají vždy vyplněna všechna výšková patra. Od nejnižšího patra mechů, bylin, keřů až po nejvyšší exempláře stromů.
Podobně v kořenových systémech rostlin jsou do hloubky vyplněny různé úrovně, které zaručují optimální hospodaření se živinami a vodou pro různé druhy rostlin.
Lesní porost s podpovrchovou částí Květnatý porost jako celek
Vícedruhovost porostů
Ve volné přírodě prakticky neexistuje porost s jedním druhem rostliny na velké ploše. Všimněte si, že i na jednom balvanu v horách roste několik druhů lišejníků. Podobně zelená louka při bližším prozkoumání obsahuje několik desítek druhů trav a bylin.
Následky chybného zavádění monokultur dnes můžeme vidět např. na kalamitách kůrovce ve smrkových porostech. Rozdíl oproti zahradám je jen v tom, že chyby v zemědělství budeme napravovat několik sezon a chyby v lesnictví několik desítek let.
Proto i při umělém vytváření vícepruhových společenstev je dobré dodržovat určitá pravidla o vhodnosti druhů použitých ve skupině.
Skupinovitost je přirozená
I když je na přírodní ploše více druhů rostlin, nebývají rozprostřeny rovnoměrně, ale v různě velkých skupinách. Tento princip úzce souvisí se způsobem vysemeňování jednotlivých druhů rostlin. Trochu nám připomíná české úsloví o tom, jak jablko nepadá daleko od stromu.
Způsobů vysemenění je několik a doplňují se ještě rozmnožováním kořenovými oddenky apod. Většina těchto možností ale ve výsledku vede k tomu, že se na louce střídá např. skupina kopretin a zvonků rozkladitých se skupinou třezalek či štírovníků apod. Chybu tedy určitě neuděláme, pokud budeme při přímém výsevu či výsadbě tuto zásadu dodržovat. Rostliny si samy svoje teritorium, tak jako tak, v příštích letech upraví podle vhodnosti podmínek, které jim vyhovují.
Mikroklimatické působení zeleně
Různé druhy rostlin rozkládají živiny v různých hloubkách zeminy, na které rostou. Podobně také odsávají vodu z podloží a tu v různé intenzitě uvolňují nadzemními stonky a listy do okolního prostředí. Velmi zjednodušeně lze říci, že v porostech rostlin, od bylin až po stromy, se dá naměřit větší vlhkost a jiná teplota než v okolním prostředí.
Zeleň má svou mikroklimatiku
Následkem těchto rozdílů v teplotách a vlhkosti dochází v porostech rostlin k mírnému vodorovnému a svislému proudění vzduchu. Nejedná se sice o žádný vítr, ale lehký pohyb vzdušných vrstev. Právě ten společně se silicemi rostlin způsobuje velice příjemné mikroklima hlavně pod stromy a mezi nimi. Může se také lišit při pobytu ve dne nebo v noci. Jinak působí v zimě a jinak v létě.
Technické prvky jako jsou slunečníky, zástěny apod. nikdy nemohou tyto funkce nahradit, i když vrhají stín. Výjimku tvoří pergoly bohatě porostlé vegetací. Teplota vzduchu v sadu pod stromy se může lišit až o desítky stupňů, proti teplotě povrchů technických prvků v blízkém sousedství, jako je plech, asfalt.
Skladba rostlin ovlivňuje proudění vzduchu
Zapojte děti
Utrhněte jednu nebo více druhů rostlin a pozorujte, jak rychle bez spojení se svým kořenovým systémem zvadne a uschne.
Vytyčte kdekoliv ve volné přírodě plochu 1×1 m. Spočítejte, kolik druhů rostlin v ní naleznete. Jejich názvy znát vůbec nemusí.
Změřte obyčejným venkovním teploměrem teplotu vzduchu pod stromy v zahradě či parku. Po chvíli změřte teplotu vzduchu opodál na přímém slunci nad chodníkem nebo vozovkou a teploty porovnejte.
Foto autor: Jiří Svoboda